Follo
Europabevegelsen (EB) Follo ble stiftet i august 2007. Vi er blant organisasjonens mest aktive lag, og arrangerer jevnlig relevante møter av høy kvalitet, spennende medlemsreiser og har andre interessante kulturtilbud for våre medlemmer.
Følg oss gjerne på vår Facebook-side for jevnlige oppdateringer!
Styret
Styreleder er Kjell Opheim (e-post: opheimkjell@gmail.com).
Møter
Våre møter finner sted på Kolben kulturhus i Kolbotn. De er gratis og åpne for alle, men det blir ofte fullt i salen, så det gjelder å være tidlig ute.
Medlemsreiser
Vi arrangerer hvert år medlemsreiser til politisk interessante land. Reisene er av gjennomgående høy kvalitet, med politikk, lokal kultur, god mat og hyggelige opplevelser i fokus.
Kulturtilbud
I tillegg til møtene og medlemsreisene, har vi også gode kulturtilbud for våre medlemmer flere ganger i året.
Arrangementer i Follo denne høsten
EØS 30 år – hva nå?
Oda Sletnes, tidl. ambassadør til EU, nå i KREAB.
Tirsdag 18. juni kl. 19.00
Sted: Ski bibliotek
Regjeringens EØS-utvalg har levert sin rapport om erfaringene med avtalen og mulige alternativer til EU-tilknytning. Rapporten er offentlig, men regjeringen vil ikke ta debatten.
Hva sier en av Norges mest erfarne diplomater om veien videre? EØS 30 år – hva nå?
Meld deg på her
OBS! Kun 30 plasser
Tidligere arrangementer i Follo
-
Med Aage Borchgrevink, forfatter og seniorrådgiver i Den norske Helsingforskomité
Fortellingen om Putins liv er fortellingen om det moderne Russland. Fra en periode med frihet på 90-tallet, har Putin etablert et autoritært regime. Mange har fryktet ham, men få hadde likevel forventet den brutale invasjonen av Ukraina. Vår foredragsholder er blant de som kjenner Putins historie best.
-
Europabevegelsen Follo inviterer til:
Nazneen Khan-Østrem
Forfatter og kommentator i Aftenposten
England, en gang verdens ubestridte supermakt som hersket over alle hav, er ikke lenger det den en gang var. I sitt foredrag tar Nazneen utgangspunkt i smeltedigelen London for å belyse mangfoldet og kontrastene i det som en gang var hovedstaden i verdens største imperium.
Tid: Kl. 19.00
Sted: Kolben kulturhus, Kolbotn
Alle er hjertelig velkommen!
-
Cecilie Hellestveit
Samfunnsviter og jurist
Jan Petersen
Tidligere utenriksminister og partileder
Russlands invasjon av Ukraina i 2022 markerte slutten på etterkrigstidens Europa. Hendelsen og de påfølgende sanksjonene har fundamentalt transformert Europa til det ugjenkjennelige. For å kunne forstå Europas fremtid må vi se denne konflikten i kontekst av globale politiske dynamikker. Hvor går veien videre for Europa?
Tid: kl. 19.00
Sted: Kolben kulturhus, Kolbotn
-
Midtøsten er preget av kriger og konflikter. De virker uløselige. Særlig har konflikten mellom Israel, palestinerne og de omliggende arabiske landene vært fastlåst. Utallige forsøk på å skape fred mellom disse aktørene er gjort – av alt fra individer, organisasjoner, småstater og stormakter. Med unntak for Camp David-avtalen og fredsavtalen mellom Israel og Jordan i 1994 har alle forsøkene endt resultatløse. I årtier har USA prøvd å stanse konflikten over landet som Israel, palestinerne og de andre arabiske landene hevder er deres, men til ingen nytte. Det samme har FN. Hvorfor har alle disse fredsforsøkene vært resultatløse Hva skal til for å finne en løsning som alle kan enes om? Og hvorfor er det ingen pågående fredsprosess?
Hilde Henriksen Waage er professor i historie ved Universitet i Oslo og seniorforsker ved Institutt for Fredsforskning. Hun har publisert en rekke bøker og artikler nasjonalt og internasjonalt om Norges forhold til Israel, Oslo-prosessen og årsakene til vedvarende konflikt mellom Israel, palestinerne og de omliggende arabiske statene.
EB Follo inviterte til Russland-foredrag
26. februar: Putin - Krigsherren i Kreml
Aage Borchgrevink
Forfatter og seniorrådgiver i Den norske Helsingforskomité
Fortellingen om Putins liv er fortellingen om det moderne Russland. Fra en periode med frihet på 90-tallet, har Putin etablert et autoritært regime. Mange har fryktet ham, men få hadde likevel forventet den brutale invasjonen av Ukraina. Vår foredragsholder er blant de som kjenner Putins historie best.
Referat fra møtet:
Av og til er man heldig med timingen. Så var tilfelle da Europabevegelsen Follo inviterte til en dypere forståelse av en av verdens store utfordringer for tiden, Vladimir Putin. Det underliggende spørsmålet var: Kan han påvirkes til å bli en demokrat, eller må det internasjonale samfunnet rett og slett forholde seg til ham som et «beist», og ferdig med det? Helsingforskomiteens nestor, Aage Borchgrevink, har skrevet en kritikerrost bok om Putin, og er kanskje den i Norge som vet mest om ham og hans gjerninger. Rundt 300 var møtt frem på Kolben kulturhus for å høre ham mandag kveld.
Overleveren
Putin kommer fra en familie som så vidt overlevde 2. verdenskrig. Faren ble skadet i krigen, moren overlevde så vidt, og broren ble drept. Den lange og grusomme beleiringen av Leningrad skulle komme til å prege ham og hans verdensanskuelse for resten av livet. Putin ble selv født i 1952 i etterkrigstidens Leningrad. Borchgrevink beskriver Putin som en som slår til hardt og sterkt. For ham er krig en normaltilstand, for fred er ustadig og forrædersk. Putins samfunn er basert på et helt spesielt økonomisk system, en «mafia-økonomi», og en ideologi preget av drømmer og visjoner om å gjenskape fordums storhet.
Putins 20 år i KGB.
Putin ble i sin tid i KGB sterkt farget av undertrykkingens liv og ideologi. De som jobbet i KGB ble den nye adelen. De representerte ryggraden i Sovjetunionen den gangen, og deres oppgave var blant annet å jakte på dissidenter. Putin ble stasjonert i Øst-Tyskland, i Dresden. Der opplevde han Murens fall, som for ham bare representerte ydmykelse og forlatthet. I en trengt posisjon der erfarte han at Moskva forholdt seg tause til det som skjedde. Sovjetunionens senere fall og oppløsning beskrev han senere som «den største geopolitiske katastrofen i vår tid». Innbyggerne i de 15 republikkene som ble frie følte det nok neppe slik, men mange mistet jobb og privilegier i Russland da det gamle systemet gikk overende uten noen velregissert overgang til markedsøkonomi og demokrati.
Den økonomiske modellen i Putins Russland ble utviklet.
Mens Putin var stasjonert som spion i Dresden, utviklet han det sinnrike økonomiske systemet som senere skulle komme til å prege Putins Russland. Det var rett og slett en «usynlig økonomi» med terror som et sentralt element. For Sovjetunionen hadde oljekrisen, med lav oljepris, vært dramatisk, og denne lave oljeprisen gjorde at Sovjetunionen nesten gikk konkurs. KGB så dette og øynet en unik mulighet til å sikre seg den egentlige makten i samfunnet. KGB tok kontroll på den delen av økonomien som omhandlet råvarer (olje, etc.), som jo er det Russland i realiteten lever av. Disse pengene ble lagret ulike steder i verden til fremtidig bruk. Dette er det samme økonomiske systemet vi ser i Russland i dag. En liten klikk har full kontroll på Russlands ressurser. Noe «gis tilbake» til innbyggerne. Men - I Russland er skatteinntektene små i forhold til inntektene fra olje og gass. Og det Russland lever på i dag er den høye oljeprisen. Uten den – fullstendig katastrofe!
Terror som metode
Systemet til Putin baserer seg på terror satt i system! Det skal skapes frykt. Dette var ikke nytt. I Vest-Tyskland opplevde han Baader-Meinhofbanden og Rote Arme Fraction på nært hold, og innledet utrolig nok også et hemmelig samarbeide med disse terroristene, fordi de kunne hjelpe ham å skade Vesten. Denne erfaringen tok han med seg hjem til Russland, og utviklet deretter terror som politisk metode i sitt eget land! Etter dette dro Putin tilbake til St. Petersburg. Nå hadde han offisielt sluttet som KGB-agent. Han jobbet så på utenrikskontoret hos borgermesteren. Her misbrukte Putin tilliten til å grovt berike seg selv og sine venner, og ble nesten tatt, men kom seg ut av knipa på mirakuløst vis!
Operasjon etterfølger og veien til topps
Putin flyttet så til Moskva og ble sjef for KGBs arvtaker, FSB. Det var en vanskelig tid for Russland, og Jeltsin var veldig upopulær. Putin ble utnevnt til statsminister i 1999. Men Putin var ganske ukjent. For å få ting til å skje etter ønske, fant man på å bruke terror der man kunne late som det skyldtes tsjetsjenske terrorister. Terroraksjoner ble så iverksatt flere steder høsten 1999, og bak terroren sto altså FSB selv! I tillegg pågikk krigen i Tsjetsjenia! Den politiske terroren i Russland, som altså var iverksatt av Putin selv, pluss krigen i Tsjetsjenia, var det som «skapte Putin», som ga ham et navn blant russerne. Krigen i Tsjetsjenia ble bare kalt for «anti-terror-operasjonen i Tsjetsjenia». Den ble av Aage Borchgrevink karakterisert som ytterst brutal, på alle vis, og er godt dokumentert av Helsingforskomiteen. Titusener ble bare bortført og drept ganske vilkårlig!
Foreneren – og Vestens partner
Omsider går Putin helt til topps i Russland, og ifølge ham hadde Russland vært et splittet og svakt land, som han med sin «politikk» har gjort til en «sterk nasjon»! Vestens politikere fikk på dette tidspunktet, rundt tusenårsskiftet, inntrykk av at Putin var en pålitelig samarbeidspartner. Dette gjaldt både i Norge, ved Kjell Magne Bondevik i 2002, og i USA, med George W. Bush. I særlig grad gjaldt dette etter terrorangrepet på World Trade Center. Da var Putin i vestlige øyne «myk som en katt».
Det andre Russland
Men, alle opposisjonelle i Russland var en stor torn i øyet på Putin. De mest fremstående ble etter hvert drept, som kjent. Og de er det etter hvert mange av! Samtidig: Folk flest merket bedre levekår. Fattigdommen minket, og middelklassen begynte å vokse. Hva skyldtes denne gode økonomiske utviklingen? Ganske enkelt: Oljeprisen gikk til værs, og Russland lever av denne inntekten, fullt og helt!
Religion som opium for folket
2011 var det gigantiske demonstrasjoner mot Putin i gatene i mange byer, og Putins posisjon var klart truet. Da gikk han i kompaniskap med patriarken og den ortodokse kirken i Russland, som i kommunisttiden hadde blitt fordømt. Dette samarbeidet var hjertelig, for det viste seg senere at patriarken var en ex-KGB-agent!
Erobreren – og tsaren
I 2014 inntok Putins Russland Krim-halvøya. Ukraina var blitt et problem for ham, fordi landet søkte vestover. For Putin truet dette drømmen om nasjonal storhet. Nå utviklet og forfinet Russland den formen for krig som blir kalt for hybridkrig. Denne bruker Putin til å bevisst påvirke folkemeningen andre steder i verden, for eksempel i presidentvalget i USA. Hvem er Vladimir Putin? Han er en varulv, en korrupt politimann som baserer seg på mafia-økonomi, sa Aage Borchgrevink. Putin frykter intenst menneskerettigheter, fri presse og rettferdige valg. I tillegg er det selvsagt Putins frykt at Ukraina skal komme inn i NATO.
Keiseren i drømmenes Kreml
Putin er en veldig isolert mann, sa Aage Borchgrevink. De gamle tsarene, som Putin fremholder som store forbilder for ham, er «mer reelle» for Putin enn hans faktiske rådgivere. Putins narrativ er preget av fordums storhet, som det er hans store oppgave å gjenskape. Er Russland anno 2024 i en revolusjonær situasjon? Nei, ikke slik det ser ut nå, sa Borchgrevink, men det er tydelig «stress» i Putins regime. Russland befinner seg et sted i overgangen til et fascistisk samfunn. Landet har en krigsøkonomi som ikke er bærekraftig i det lange løp. Det er nødvendig for Putin å disiplinere eliten og håndtere sanksjoner. Russland blir mer og mer avhengig av Kina. Putin prøver å isolere og splitte Vesten og å holde ut på slagmarken. Samtidig er det en viss apati i Russland. Hvis regimet skal klare seg i lengden, er det, ikke minst, helt avhengig av stabile inntekter fra olje og gass.